AGV
(1) (fr. Automotrice à grande vitesse). Alstom Transports vidareutveckling av höghastighetståget TGV som motorvagnståg för mycket höga hastigheter, upp till 360 km/h.
ATC
Automatic Train Control
Adhesion
(Molekylär) vidhäftning mellan hjul och räl. Skilj från friktion som är motstånd mellan ytor som berör varandra.
Adhesionsutnyttjande
Förhållandet mellan adhesionsvikt och dragkraft. Adhesionsutnyttjandet kan uppgå till som bäst 0,30-0,35 i startögonblicket för moderna lok med slirkontroll. Vid vått eller halt spår sjunker värdet väsentligt.
Adhesionsvikt
Sammanlagd axellast på drivna axlar på drivfordon (kg, ton). Bör egentligen benämnas adhesionstryck (kN).
Administrativ zon
ett län, en kommun, en församling, eller annat administrativt område, t.ex. det område om administreras av en trafikhuvudman.
Akrylatbensin
Akrylat är ett mycket rent fossilt bränsle som avger mindre miljöfarliga ämnen vid förbränning jämfört med traditionella fossila bränslen. Alkylatbensin används med fördel i mindre motorer: utombordare, motorsågar, jordfräs, och gräsklippare. Mindre motorer har en låg verkningsgrad och har därför höga utsläpp av bland annat farliga kolväten. Om du använder alkylatbensin i dessa motorer exponeras du och miljön mindre för dessa farliga ämnen.
Aktiv signalprioritering
metod för att begära prioritet i trafiksignal endast om det finns behov för det.
Aktiverad utrustning
utrustning som aktiveras av ett fordons passage av en aktiveringspunkt eller en aktiveringslänk.
Aktiveringsanvisning
tilldelning av en aktiveringspunkt till en trafikstyrningspunkt, vilket innebär att denna aktiveringspunkt kommer att inverka på kontrollförloppet vid den trafikstyrningspunkten. en prioritetsnivå kan kopplas till aktiveringsanvisningen för att på så sätt kunna avväga konflikter vid prioritetsbegäran från olika aktiveringspunkter.
Aktiveringslänk
en sträcka där en trafikstyrningsprocess kan påverkas (aktiveras/deaktiveras/annat) när ett fordon passerar. Detektering av passage av sträckan kan kräva speciell utrustning och/eller vara beräknad.
Aktiveringspunkt
En punkt där en trafikstyrningsprocess kan påverkas (aktiveras/deaktiveras/annat) när ett fordon passerar. Detektering av passage av punkten kan kräva speciell utrustning och/eller vara beräknad.
Aktiveringstyp
En klassificering av realtidshändelser som skall utlösas när ett fordon passerar en aktiveringspunkt eller en aktiveringslänk.
All-anrop
Ett anrop till samtliga fordon.
Allmän kollektivtrafik
Allmän kollektivtrafik är trafik som är öppen för alla och där resenärer i organiserad form tillsammans använder ett fordon och som samhället har rätt att stödja, men inte är skyldig att anordna.
Allokering av fordonsresurs
Tilldelningen (eller indragningen) av en fordonsresurs till ett planerat uppdrag, representerat som ett datumsatt fordonspass eller som en datumsatt tur. Tilldelningen kan åsidosättas av ytterligare resurstilldelningar.
Alstom Transport
Multinationell järnvägsmaterieltillverkare med säte i Frankrike. En av de tre stora tillverkarna i Europa (de andra är Bombardier och Siemens). Har etablerat sig i Sverige under senaste decenniet med order på Arlanda Expresståg, SJ:s dubbeldäckare och pendeltåg till Stockholm och Skåne (Pågatåg). Hette en period GEC-Alsthom.
Alternativa drivmedel
Alla andra drivmedel utom konventionella drivmedel (bensin och diesel). I begreppet innefattas då även fossila drivmedel som naturgas, eller syntetiska drivmedel som DME eller syntetisk diesel som baserats på naturgas.
Analyszon
Ett område som definierats för användning till analysändamål. Ett uppehåll av en tur vid en hållplats, uttryckt som en ankomst och/eller en avgång. Genom att ange ankomsttiden till senare än avgångstiden kan man utrycka hur ungefärliga tiderna är vid en hållplats.
Ankomst
Del av en angöring som definierar villkoren för en ankomst, t.ex. Senaste ankomsttid för hållplatsen, om turen stannar för avstigande eller ej vid hållplatsen, eller vilka garanterade byten som gäller för denna ankomst.
Anordning för rörelsehindrad
En fordonsegenskap som beskriver på vilket sätt fordonen underlättar för rörelsehindrade, t.ex. Om fordonet har lågt insteg, är utrustat med rullstolslift osv.
Anpassad avresetid
Med anpassad avresetid avses den tid som resenärens önskade avresetid kan ändras i samråd med resenären för att möjliggöra samordning av resor för flera resenärer eller för att hinna byta till anslutande trafik.
Anropsstyrd avvikelse
Anropsstyrd avvikelse innebär att ett fordon på en ordinarie linjesträckning avviker för att hämta någon som i förväg begärt att bli hämtad på en hållplats vid sidan av linjen.
Anropsstyrd linje
Anropsstyrd linje kör en fast linjesträckning med hållplatser. Det är en tur på en vanlig linje i linjetrafik med tider angivna tidtabellen. Skillnaden mot linjetrafik är att turerna endast trafikeras om någon i förväg begärt att får resa.
Anropsstyrd områdestrafik
Anropsstyrd trafik inom ett område har varken fast linjesträckning, mötesplatser eller hållplatser. Resenärer som i förväg meddelat att de vill resa hämtas på överenskommen plats i området.
Anropsstyrd trafik med mötesplatser
Anropsstyrd trafik med mötesplatser har ingen fast linjesträckning utan trafikerar endast de mötesplatser som någon i förväg meddelat att de vill resa från. Platsen där passagerare hämtas och lämnas kallas mötesplats eftersom man stämt möte och vilket skiljer sig från linjetrafik där fordonet gör uppehåll på en given sträcka. Anropsstyrd flexlinje har många fler mötesplatser än servicelinjen normalt har hållplatser, men trafikerar bara dem som någon ringt och meddelat att man vill åka från eller till. Trafiken vänder sig i stor utsträckning till personer med färdtjänst eller de som av andra skäl önskar kort gångavstånd till kollektivtrafik.
Anslutningslinje
Anslutningslinjer kör resenärer mot stomlinjer och lokala resmål.
Anslutningsregel
Ett tidsvillkor för en eller flera trafikturers upprätthållande av bytesmöjligheter mellan dem och/eller en extern händelse.
Anställd
En person som är anställd i en organisation.
Anställningsnummer
En numerisk identifikation av en anställningen inom den organisation där personen är anställd.
Antal prisenheter
En FÄRDBEVISPRODUKT innehållande ett lagrat värde av PRISENHETer, till exempel pengar i en elektronisk plånbok, enheter på en värdekort etc.
Användarprofil
Den demografiska profilen för en resenär, baserad på åldersgrupp, utbildning, yrke, social status, kön, etc. Som ofta används för olika former av rabatter på biljettpriser.
Användningsfrekvens
Begränsning av hur ofta en färdbevisprodukt (eller en av de ingående komponenterna) eller ett försäljningspaket kan användas under en specifik giltighetsperiod. Det kan finnas olika taxor beroende på hur ofta rättigheten används under perioden
Användningsparameter
En parameter som används för att specificera användningen av ett försäljningspaket eller färdbevisprodukt.
Arbetsdag
En dag med tjänstgöring för en anställd/förare.
Arbetspass
En kontinuerlig del av en arbetsperiod, där en förare arbetar på ett (1) fordon eller utför ett (1) slags annat jobb.
Arbetsperiod
En del av en förartjänst under vilken föraren arbetar kontinuerligt utan rast. Uppehåll där föraren fortfarande är ansvarigt för fordonet kan vara inkluderad.
Arbetstidsregistrering
En registrering innehållande information om den faktiska arbetstiden för en anställd utförd under en arbetsperiod eller använd för rast, på en specifik dag. Registreringen omfattar de data som behövs för avräkning. Tiden kan avse planerade såväl som oplanerade aktiviteter.
Arbetsuppgift
Alla andra arbetsuppgifter än körning.
Automatkoppel
Kopplingsanordning i änden på spårfordon som automatiskt kopplar ihop med annat spårfordon. Automatkoppel kan ibland även koppla elkontakter och tryckluftledningar samt fjärrmanövreras för avkoppling. Automatkoppel är standard på spårfordon förutom på lok, gods- och personvagnar i Europa. Jämför skruvkoppel.
Avdelning
En organisationsenhet inom en organisation.
Avisering
Olika sätt att bekräfta och påminna om när beställd resa kommer att genomföras.
Avlösningsmöjlighet
En tidpunkt i ett fordonspass där fordonet passerar en avlösningspunkt. Det är valfritt om denna verklingen utnyttjas för en avlösning eller inte
Avlösningsplats
En hålltidspunkt där en avlösning är möjlig, dvs. En förare (eller annan personal) kan ta över fordonet. I vissa fall kan fordonet lämnas utan uppsikt.
Avsedd angöring
Den avsedd ankomsten och/eller avgången vid en bestämd punkt på en datumsatt tur efter senast känd information.
Avsedd passertid
Den avsedd passagen (ankomsten och/eller avgången) vid en bestämd punkt på en datumsatt tur efter senast känd information.
Avstigning
Att stiga av eller ur ett fordon.
Avvikelse
En mindre förändring av en process som passagerare och personal behöver informeras om.
Axellast
Massan av vagn inklusive last som vilar på rälerna under de två hjulen på en axel, dvs det man kan väga på en våg i spåret (kg, ton). Skilj från axeltryck. En fyraxlig vagn som väger 100 ton har en axellast på 25 ton förutsatt att viktfördelningen är jämn. Axellasten begränsas främst av banöverbyggnaden, dvs spårets standard. Jämför bärighet.
Axeltryck
Vertikala krafter av de två hjulen på en axel (kN). Skilj från axellast.
BEST
Bana, El, Signal, Tele (Banverkets teknikgrenar)
BIS
BanInformationsSystemet
BRT
Bus Rapid Transit står för en av de intressantaste utvecklingstendenserna av kollektivtrafik internationellt. FoKoll, KTH tillsammans med Trivector Traffic AB, har av Vinnova fått forskningsmedel för att göra en förstudie i syfte att samla in kunskap och identifiera forskningsfrågor för framtida forsknings- och utvecklingsprojekt inom området BRT.
BVF
Banverkets föreskrifter
Bagagebegränsning
Antal och karakteristik (vikt, storlek) för bagage som en innehavare av färdbevis har rätt att medföra.
Balis
Transponder, dvs en av tåget aktiverad punktformig utrustning i spåret, som överför information om banan och/eller signalerna till tåget i ett tågsäkerhetssystem (ATP / ATC / ETCS). Kan i princip liknas vid ett elektroniskt sjömärke.
Balisgrupp
Grupp på 2-4 baliser med ca 2,6 m inbördes mellanrum för att överföra komplex signalinformation som beror på tågets riktning, hastighet och bromsegenskaper.
Ballast
Sand, grus eller makadam som ligger under och runt sliprarna för att fördela trycket från tågen till banvallen och samtidigt hålla sliprarna på plats.
Ballastlösa spår
Fast banöverbyggnad i betong där rälerna är fästa. Ballastlösa spår är dyrare än konventionella spår med sliprar och makadam, men de kräver i gengäld mindre underhåll vilket framför allt är en fördel vid tät tågtrafik. I Sverige har nya Årstabron ballastlöst spår, medan det utomlands är vanligt i höghastighetsbanor.
Bana
Järnvägslinje eller tunnelbanesträcka. (1) Spåranläggningen inklusive banunderbyggnad, banöverbyggnad, kontaktledningsanläggning och signalanläggningar. (2) Banan indelas i linje och driftplatser.
Banans längdmätning
Endimensionellt koordinatsystem för positionsbestämning i banan. Banornas längdmätning är att betrakta som lokal, dvs startpunkterna varierar och avståndet mellan kilometerpålarna kan vara såväl kortare som längre än 1 kilometer sedan omläggningar genomförts. Anslutningar mellan olika avsnitt i längdmätningen kallas konnektion.
Banedanmark
Danska statens infrastrukturförvaltare, motsvarar Banverket i Sverige.
Banförvaltningscentralen
Finska statens infrastrukturförvaltning (fi. Ratahallintokeskus). Till skillnad från Banverket har man ingen egen producentorganisation utan banarbetena köps från VR Rata.
Bankapacitet
Möjligheten att framföra ett antal tåg med önskad hastighet på ett banavsnitt. Beroende av banans och tidtabellens utformning samt av tågens egenskaper.
Banunderbyggnad
Byggnadsverk (även kallade konstbyggnader) i banan (broar, vägportar, tunnlar) och banvall.
Banverket
Statlig myndighet som förvaltar statens spåranläggningar och upplåter dem för tågtrafik (infrastrukturförvaltare). Banverket bildades 1988 genom att gamla SJ banavdelning avskildes från SJ. Efter hand har flera uppgifter tillkommit, främst tidtabellsplanering och trafikledning.
Banöverbyggnad
Spår, elförsörjning (kontaktledning eller strömskena) och signalsystem.
Begäran om felavhjälpning
Ett meddelande sänt till den organisationsenhet som ansvarar för fältservice för ett fordon.
Begäran om insats
Ett meddelande sänt till en uppställningsplats med förfrågan om att disponera resurser för insats.
Beläggning
Beläggning är en term som beskriver hur många passagerare som färdas med ett fordon.
Beredskapspass
Ett arbetspass under en förartjänst där föraren måste vara beredd för att kunna hoppa in på någon form av arbetet omedelbart, t.ex. Reservtjänsgöring.
Beställningscentral
Central för mottagning av uppdrag t.ex. uppdrag att ordna resa eller transportera gods. Beställningscentral är inte ett entydigt begrepp som beskriver vad verksamheten omfattar. Runt om i landet används ordet beställningscentral för att beskriva allt från enklaste beställningsmottagning av en resa till att även omfatta även trafikledning, ekonomihantering registerhållning och datordrift. Inom Västtrafik har man identifierat sju huvudfunktioner som en beställningscentral kan handa.
Beställningstrafik
Yrkesmässig trafik för persontransporter med buss som inte är linjetrafik.
Betalningssätt
En klassificering av färdbevisprodukter med avseende på betalningsmetod och hur värdet avräknas: förbetalning med makulering, förbetalning med debitering på ett värdekort, förbetalning utan konsumtionsregistrering (periodkort), betalning i efterhand etc.
Betalningsvilja
En persons (resenär eller godskund) värdering i pengar av ett visst utbud eller en viss åtgärd.
Bi-fuel
Två-bränslen
Bibana
Bana med mindre tågtrafik ofta med matningsfunktion till stambana.
Biodiesel
Biodiesel är benämningen på ett drivmedel tillverkat av transesterfierade vegetabiliska oljor och fetter. Biodiesel är biologiskt nedbrytbart och icke-giftigt. Det är dock frätande på gummi vilket gör det olämpligt att använda i äldre bilar. Efter 1995 bytte man gummiblandning i packningar och slangar och det är därför helt ofarligt att använda i de flesta moderna bilar.
Biogas
När mikroorganismer bryter ned hushållssopor och annat biologiskt nedbrytbart avfall i en syrefri miljö, bildas metan. Biogas kan utvinnas i reningsverk, på soptippar och på andra platser där biologiskt nedbrytbart material finns. Rötgas och sumpgas är andra namn på biogas. Obehandlad biogas innehåller metan till ca. 2/3. Resten är koldioxid samt låga halter av bl.a. svavelväte och vattenånga. Metanhalten kan dock variera mellan 45-85 % beroende på ursprung. Vid anläggningar för biogas får man dels metangas vilket är ett fullvärdigt biobränsle för fordon, dels rötslam som används inom jordbruket som ett jordförbättrande gödselmedel. Många reningsverk har idag egen biogastillverkning för att täcka sitt energibehov.
Blockbroms
Robust tågbroms, effektivast vid lägre hastigheter. Nackdelar är buller och sämre bromsverkan vid högre hastigheter då den dessutom kan värma upp hjulen till skadliga temperaturer. Används främst på godsvagnar. Jämför skivbroms.
Blocksträcka
Ett avdelat signalreglerat avsnitt på huvudspår i systam H 09. Blocksträckan får ha ett tåg åt gången. Närvaro av tåg detekteras ofta med spårledning.
Boggi
Separat ramverk för hjulupphängning på järnvägs- och landsvägsfordon. Boggin är rörlig relativt vagnskorgen för att utjämna ojämnheter i banan och för att klara kurvor. På tåg är tvåaxliga boggier vanligast, men en boggi kan ha 1-4 eller fler hjulaxlar.
Bombardier Transportation
Multinationell järnvägsmaterieltillverkare med säte i Kanada. En av de tre stora tillverkarna i Europa (de andra är Alstom och Siemens). I Sverige finns i huvudsak utveckling av elmotorvagnar och utveckling och tillverkning av elektriska drivsystem (Västerås, f.d. ASEA Traction) och signal- och säkerhetssystem (Stockholm, f.d. LM Ericsson). Genom fusioner och uppköp har företaget sedan ASEA-tiden även hetat ABB Traction och ADtranz.
Breda tåg
Tåg med bredare vagnskorg som tillåter sittning med fem sittplatser i bredd, eller 3+2 där plustecknet representerar mittgången. Förutsätter en vid lastprofil vilket bl a är fallet i Sverige. Normalt tillåter de europeiska lastprofilerna 2+2.
Bredspår
Alla spårvidder bredare än normalspår (1435 mm). Finns i Sverige endast vid gränsen till Finland som har 1524 mm (5 fot) spårvidd.
Bromsplatta
Nedsliten platt del av järnvägshjul. Längden på bromsplattan kan vara från någon centimeter till decimetrar och ger ett rytmiskt dunkande ljud när hjulet rullar. Hjulen måste svarvas om innan bromsplattorna blir så stora att de riskerar slå sönder rälerna vilket kan inträffa särskilt vid sträng kyla. Bromsplattor uppstår när hjulet låser sig vid bromsning, som lätt blir fallet vid låg adhesion av t ex lövhalka. Möjliga förebyggande åtgärder är främst låsningsfria bromsar och rent och torrt spår.
Bromstal
Mått på tågbromsens bromsförmåga som beräknas som andel bromsvikt av tågvikten. Bromstalet räknas ut för varje tåg och avgör i vilken hastighet tåget får framföras.
Bromsvikt
Bromsverkan hos ett spårfordon eller tågsätt (ton).
Bränslecell
Bränsleceller är en sorts batteri som omvandlar kemiskt bunden energi (bränsle) till elström. Ingen förbränning sker. Jämför med ett vanligt ficklampsbatteri som ger elström genom att energin i ingående komponenter utvecklas på kemisk väg.
Buffert
Fjädrande och stötdämpande anordning i änden av spårfordon eller på stoppbock för att ta upp tryckkrafter. Jämför drag- och stötinrättning.
Bussgata
Vanlig benämning på gata som har körfält för Körfält för fordon i linjetrafik m.fl. i båda riktningarna.
Bussgods
Samägt företag, av trafikhuvudmännen som arbetar med godstransport som utnyttjar befintlig kollektivtrafik.
Busshållplats
Hållplats som inrättas för trafikering med bussar/vägfordon.
Bussprioritering
Se [Aktiv signalprioritering](#1c31267b-54b9-4b84-842b-4950f8b8e8b6).
Byteslänk
Den fysiska möjligheten för en passagerare att byta vid ankomst vid en hållplats och avgång från en annan. Denna typ av länk kan ta olika tid beroende på typ av passagerare.
Bytesmöjlighet på linjevariant
En identifierad/planerad möjlighet för byte mellan olika linjevarianter som stannar vid samma eller var sin hållplats. Bytesmöjligheten kan innehålla information om maximal väntetid och minsta bytesmarginal. Dessa värden kan övertrumfa villkor som angivits för förvald bytesmöjlighet. I planeringen kan bytesmöjligheterna också användas för att optimera synkronisering av tidtabellen.
Bytespunkt
Med bytespunkt avses hållplats för flera linjer i kollektivtrafik där byte är planerat för resenärerna. Bytespunkter lokaliseras till viktiga knutpunkter i linjenätet för buss- och spårtrafik. Utformning och utrustning motsvarar vad gäller för hållplatser eller terminaler beroende på bytespunktens storlek. Eftersom ett byte alltid betraktas som en stor uppoffring av resenärerna är det viktigt att gångavstånden för de som byter blir korta och bekväma samt att trafiken planeras så att väntetiden blir kort. Vid bytespunkter måste en samordning i realtid ske mellan fordonen förutom att man gjort en samordning av tider i tidtabellerna. Olika system för meddelande mellan förarna, som visar verkliga ankomst, gör det möjligt att avgöra om man kan invänta ett försenat fordon.
Bytesregel
En definition av villkoren för att upprätta anslutning mellan trafikturer.
Bärighet
Mått på hur tunga (kompakta) tåg som kan framföras (ton/m tåglängd). Banans bärighet begränsas främst av banunderbyggnaden som banvallen och broars bärighet. Kritiskt för tung godstrafik t ex malmtransporter. Jämför axellast.
COTIF
Convention relative aux transports internationaux ferroviaires
CargoNet
Godsoperatör i Sverige och Norge med säte i Norge specialiserad på kombitransporter. CargoNet ägs till en majoritet av NSB och till en minoritet av Green Cargo.
Cirkulationsmall
En klassificering av en cirkulationsmall vilken beskriver numret på typveckorna, för mallen, och tjänstetyperna i den första typveckan. Klassificering kan vara baserad på andra kriterier, beroende på cirkulationsmetod.
Cirkulationsschema
En ordningsföljd av arbetsdagar och vilodagar, där arbetsdagarna senare kommer att specificeras i form av tjänsttyp. Denna ordningsföljd används för att tilldela tjänster till förarresurser enligt existerande arbetstidsregler och önskemål från förare. En specifik dag där kollektrivtrafik utförs.
Citybanan
En tunnel för pendeltåg genom Stockholm som får en sträckning från Stockholms södra till Tomteboda via Stockholm C och Odenplan. Finansiering löst 2007, planeras vara klar 2017.
Citytunneln
En totalt 17 km lång järnvägsförbindelse genom Malmö som förbinder Malmö C med Öresundförbindelsen. Började byggas 2005 och planeras vara färdig 2011.
Cst
Trafikplatssignatur för Stockholms central(station), Stockholm C (ursprungligen Centralbangården i Stockholm)
Deutsche Bahn
DME
Dimetyleter, DME är ett drivmedel i gasform, främst ämnat för dieselmotorer. Det framställs ur syntesgas, som i sin tur kan framställas ur till exempel naturgas eller energirik svartlut, som blir över vid massaproduktion. Låga utsläppsnivåer, både ur miljö- och hälsosynpunkt, är ett av DME:s främsta fördelar.
DME – Dimetyleter
"Betyg"[1] på DME, hela tabellen med kommentarer finns på alternativa drivmedel.
DSB
Danska statens tågoperatör som närmast kan beskrivas som ett affärsverk. Staten köper tågtrafik på hela järnvägsnätet av DSB eller annan operatör. Infrastrukturen i Danmark förvaltas av Banedanmark.
Dagtyp
En dag till en specifik kalender där en dagtyp har tilldelats.
Datumsatt
En angöring för ett specifik dag.
Delad tjänst
Tjänst bestående av linjetrafik som har sammanlagda uppehåll om mer än 90 minuter.
Delresa
Den del av en resa som motsvarar en möjlighet för en resenär (passagerare eller personal) att medfölja ett och endast ett fordon, från en hållplats till en annan, på en tur.
Delresa i kollektivtrafikresa
En DELRESA i en följd av delresor som tillsammans utgör en KOLLEKTVTRAFIKRESA.
Destinationstext
Den text som skall visas som en turs destination.
Detekteringspunkt
En punkt där det finns utrustning som kan detektera passage av ett fordon.
Dimensionerande trafik
Det antal tåg som bankapaciteten dimensioneras efter på ett banavsnitt.
Direkttåg
Tåg som går utan tågbyte för resenärerna eller växling av godsvagnar mellan startstation och målstation.
Distans
Värdet av ett distansintervall eller ett element i avståndsmatris uttryckt som en distansenhet.
Drag- och stötinrättning
Gemensamt namn för automatkoppel eller skruvkoppel och buffertar.
Driftplats
Ett från linjen avgränsat område av banan som kan övervakas av tågklarerare mer detaljerat än vad som krävs för linjen. Driftplats ersätter begreppet station.
Drivenhet
Tågfordon med drivutrustning som i princip är ett lok i ett tåg av enhetlig design, dvs en sorts hybrid mellan loktåg och motorvagnståg. Exempel är snabbtåg X2 (X 2000) i Sverige, ICE 1 och 2 i Tyskland etc.
Drivfordon
Spårfordon med egen drivutrustning, dvs lok och motorvagnar.
Drivhjul
Hjul (-axel) med drivning på drivfordon.
Dual-fuel
Dubbel-bränsle
Dubbelspår
Sträcka med två huvudspår på linjen mellan två driftplatser.
Dvärgsignal
Ljussignal för växling på stationer, oftast placerad på marken. Kan kompletteras med signal för tågrörelser.
Dynamisk vikt
Ett spårfordons tjänstevikt och eventuell nyttolast med tillägg för roterande massor som ökar rörelsetrögheten. Speciellt lok med stora elmotorer ger märkbara tillskott till den dynamiska vikten.
E85
E85 är ett bränsle för personbilar som innehåller ca 85% etanol, och ca 15% bensin. Förutom etanol och bensin kan detta bränsle även innehålla denatureringsmedel som exempelvis MTBE och/eller isobutanol. Bensinen i E85 är bland annat där för att bilarna ska klara kallstarter lättare. På vintern är det högre andel bensin i E85. På vissa etanolbilar i Brasilien har man löst samma problem genom att bilarna har en separat tank med ett fåtal liter bensin som endast används vid start. Viss kritik har framförts mot inblandningen av bensin som anses onödig eftersom kallstartsproblemen går att lösa på bättre sätt, exempelvis genom användande av bränsleförvärmare. Trots att de flesta förekommande etanolfordon redan idag skulle gå utmärkt att köra på ren etanol sommartid finns det inga tankställen som säljer sådan.
EIM
European Infrastructure Managers
ERA
European Rail Agency
ERTMS
European Rail Traffic Management System
ETCS
European Train Control System Nyutvecklat paneuropeiskt signalsäkerhets¬system i syfte att få interoperabilitet over nationsgränser. Ersätter funktionellt ATC.
Ecodriving
Ett sätt köra och hantera fordon så att bränsleförbrukningen minimeras.
Eko-driving
Se [Ecodriving](#908c2a31-4d87-4b0a-9f79-37abe696a932).
Element
En enskilt värde (cell) i en matris som anger det taxemässiga avståndet för en resa från en TAXEZON eller HÅLLPLATS till en TAXEZON eller HÅLLPLATS. Värdet kan uttryckas i km, antal enheter osv.
Elhybrid
Elhybridfordon har två drivsystem - en elmotor och en förbränningsmotor. Det pågår mycket utveckling inom bilindustrin för att ta fram hybridfordon eftersom tekniken kan komma att att minska bränsleförbrukning och utsläpp avsevärt.
Enhet i försäljningspaket
Tilldelningen av en färdbevisprodukt till en typ av färdhandling i syfte att definiera ett försäljningspaket, utformat som pappersbiljett, magnetkort eller som en produkt som kan återladdas på typen av färdhandling.
Enkelspår
Sträcka med bara ett huvudspår på linje mellan två driftplatser. Kapaciteten är beroende av hur tätt driftplatserna för tågmöten (mötesstationerna) är placerade.
Enkelt nätverksobjekt
En abstrakt representation av elementära spatial objekt i en nätverksmodell. Exempel på sådana objekt är:
Entitet
Vilken som helst dataobjekt som skall hanteras i ett operativt versionshanteringssystem. När det finns flera källor för data måste en entitet relateras till det data system där det definieras.
Entreprenörnummer
Ett nummer på en entreprenör som en trafikhuvudman åsätter en trafikleverantör för att unik.
Entreprenörsavtal
Avtal mellan TRAFIKHUVUDMAN och ENTREPRENÖR som reglerar trafikomfattning, krav på utförande, kvalitetsmål, ersättning etc.
Etanol
Etanol, även kallat etylalkohol, kemisk formel C2H5OH, är en alkohol med kort kolkedja och jämförelsevis hög vattenlöslighet. Klimatpåverkan: 1–3, Energieffektivitet: 1–3, Bränslepotential: 3, Fordonsanpassning: 4, Anpassning av infrastruktur: 3 (skala 1–5, källa: AB Volvo "Klimatfrågan i fokus", 2007). ## Etanol och kollektivtrafik Kommuner med etanolbussar (2012): Stockholm, Östersund, Uppsala. ## Etanol som bränsle Etanol var det första drivmedel som Henry Ford använde i sin T-Ford och även Scania körde sina första lastbilar på etanol. Sedan dess har Brasilien cirka 40 procent av sin drivmedelsmarknad för bilar baserad på etanol, och i USA och flera länder ingår etanol som blandningskomponent i bensin. Bioetanol är idag det i särklass största alternativet till bensin och diesel. De utmärkande egenskaperna hos etanol är att det baseras på förnybar råvara, är fritt från svavel och aromater, och har högt oktantal. Etanol består av en enda molekyl vilket gör det lätt att optimera motorer. Energitätheten är lägre men förbränningsegenskaperna i blandningen förbättras, så vid 85 procent etanolblandning (E85) behövs ca 1,3 gånger så stor volym för att ersätta bensin. Det går utmärkt att köra dieselmotorer på etanol om man höjer kompressionen och tillsätter en tändförstärkare. 2007 fanns nära 20 års erfarenhet av etanolbussar i Sverige med ca 400 bussar i drift. ## Livscykelanalys Att använda etanol som bränsle är omdiskuterat eftersom det går åt relativt stor mängd energi vid tillverkning. Energiåtgång vid produktion av 10 liter etanol: - Majs (USA): 9,3 liter - Vete (Sverige): 5,8 liter - Skogsavfall (Sverige): 4,3 liter - Sockerrör (Brasilien): 2,8 liter Källa: Forskning & Framsteg 7/07, Johan Falk.
EuroMaint
Bolag för underhåll och ombyggnader av spårfordon. EuroMaint AB ägs av staten och bildades 2001 vid bolagiseringen av affärsverket SJ ur dåvarande divisionen SJ Teknik.
Europakorridoren
Benämning på (och en opinionsgrupp som arbetar för) de planerade höghastighetsbanorna Stockholm–Jönköping–Göteborg (Götalandsbanan, Ostlänken) och Europabanan (Stockholm–) Jönköping–Helsingborg–Köpenhamn–Hamburg.
Expresståg
Historisk benämning på järnvägens snabbaste resandetåg för fjärrtrafik. Expresstågen fick ofta namn, t ex Göteborgaren, Skåningen. Lever idag kvar som t ex X 2000 i Sverige, Lyntog i Danmark, ICE i Tyskland.
Extern förflyttningslänk
Den fysiska (spatiala) möjligheten för en passagerare att tillgå eller lämna transportsystemet, dvs. Del del av en kollektivtrafikresa som görs från en plats till första hållplatsen, eller från sista hållplatsen till en plats. Dessa delar av resan kan utföras på olika sätt, t.ex. Gående (gånglänk) eller med transportsätt som inte omfattas av kollektivtrafiksystemet.
Extern förflyttningszon
Den fysiska (spatiala) möjligheten för en passagerare att tillgå eller lämna transportsystemet, dvs. Del del av en kollektivtrafikresa som görs från en utgångspunkt inom en zon till första hållplatsen, eller från sista hållplatsen till en slutpunkt i en zon. Dessa delar av resan kan utföras på olika sätt, t.ex. Gående eller med transportsätt som inte omfattas av kollektivtrafiksystemet.
Externt köruppdrag
Del av en fordonstjänst där ett fordon utför uppdrag som inte ligger inom trafiksystemets ram. Information om den faktiska väntetiden, uträknat från fordonets aktuella lokalisering, genomsnittliga hastighet och övrig historik, tillgänglig för resenärer på hållplatser eller andra platser.
Extratåg
Tåg som går på särskild order enligt planenlig tidtabell eller enligt tillfällig tidtabell. I praktiken planeras extratåg med kort varsel. Jämför ordinarie tåg.
FODRAL
Fodral (organisation för Finansiering Och DRift Av Lätt spårtrafik i Sverige) kommer att drivas av Trivector under 2007-2008 i samarbete med intresserade kommuner, länstrafikbolag, samt regionala och statliga företrädare. Forskningsstödet från Vinnova syftar till att utreda de organisatoriska förutsättningarna för att finansiera och driva lokal och regional lätt spårtrafik.
FRIDA
Hösten 2001 beställde Västtrafik av Nordic Port utveckling av en Miljö- & fordonsdatabas. Efter hand som utvecklingen fortskred visade ett antal trafikhuvudmän intresse. Drygt ett år senare bildades användarföreningen @frida och databasen fick namnet FRIDA. Idag är alla trafikhuvudmän anslutna till FRIDA och utvecklingen sker via användarföreningen. FRIDA är ett internetbaserat uppföljningsverktyg för att få fram ett antal nyckeltal relaterade till satta mål. Med hjälp av FRIDA kan trafikhuvudmannen enkelt få svar på många olika frågor som rör den egna verksamheten inom fordon, miljö, tillgänglighet, säkerhet etc.
Faktiska väntetiden
Information om den faktiska väntetiden, uträknat från fordonets aktuella lokalisering, genomsnittliga hastighet och övrig historik, tillgänglig för resenärer på hållplatser eller andra platser.
Fiktiv
Ett HÅLLPLATSLÄGE som inte finns fysisk, men som används för framtagning av KÖRMÖNSTER.
Fjb
Fjärrblockering
Fjärrtågklarerare
Tågklarerare som tjänstgör i fjärrblockeringscentral och därifrån manövrerar fjärrblockerade linjer eller fjärrstyrda stationer. Jämför lokaltågklarerare.
Flerspår
Sträcka med tre eller flera huvudspår på linjen mellan två driftplatser.
Flexfönster
Den planerade förändring av avresetiden som tillåts i planeringssystemet, även kallad förskjuten avresetid.
Flexlinje
Se [Anropsstyrd trafik med mötesplatser](#1177349a-819b-4aa9-91b6-81f31f816987).
Flygande tågmöte
Möte mellan två tåg utan att något av tågen minskar hastigheten mer än marginellt på en lång mötesstation eller partiellt dubbelspår.
Flyover
Planskild korsning mellan järnvägslinjer eller -spår.
Fokus 2010
FOKUS 2010 är ett program inom Västtrafik för utveckling och genomförande av snabb och kostnadseffekt samordnad planering av tillgänglig kollektivtrafik. Programmet organiseras i fem delaktiviteter, fordonsåtgärder, hållplatser och terminaler, integrerat trafiknät, reseplaneraren, och resenärsstöd.
Fordon
Ett fordon som används inom kollektivtrafik, vanligtvis för befordran av passagerare.
Fordonsgas
Uppgraderad biogas eller naturgas som används som drivmedel till fordon.
Fordonspass
Se vagnomlopp.
Fossilfria transportsystem
En diskussion om nödvändigheten av att etablera fossilfria transportsystem och fossilfria kollektivtrafiksystem har initierats av Nätverket för ett Fossilbränslefritt Uppsala (www.fossilfri.se). Nätverket har tillsatt en studiegrupp som studerar möjligheten att etablera ett fullskaligt spårsystem i Uppsala till år 2020.
Fotnot
En text som beskriver undantag på en linje, ett körmönster etc. Texten är avsedd för kompletterande information till passagerare och/eller förare.
Frånkoppling
En punkt i körmönster på en trafiktur där isärkoppling av fordon sker.
Frånvaro
Den faktiska bortvaron av en anställd som inte är på arbete på en specifik dag under en specifik tidsperiod.
Furnering
Lasta i (nyfurnering, påfurnering) eller ur (avfurnering) mat och dryck för tågets servering.
Fysiska dimensioner
FORDONSEGENSKAP som beskriver storkel och vikt hos FORDON.
Färd
Benämning för trafikverksamheterna växling, tågfärd och spärrfärd.
Färdbevis
Bevis på rätten att konsumera en kollektivtrafiktjänst. Denna rätt kan antingen vara köpt eller tillhandahållen utan kostnad.
Färdhandling
En viss typ av fysisk representation (biljett, kort…) som en kund skall inneha för att kunna styrka rätten att resa eller att utnyttja andra typer av tjänster, eller för att styrka betalning och rätt till rabatt, eller på annat sätt dokumentera i sammanhanget relevanta delar av ett kundavtal.
Färdspecifikation
Registreringen av kundens specifikation av resan i form av parametrar som anger en avsedd konsumtion, vanlitgvis start och mål för resan.
Färdtjänst
Färdtjänst är särskilt anordnade transporter för dem som på grund av funktionshinder har väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna kommunikationsmedel. Lag (1997:736) om färdtjänst.
Förare
En anställd vars huvudsakliga uppgift är att köra ett kollektivtrafikfordon.
Förberedelsetid
En fast betald tid som avser specifika aktiviteter för att förbereda eller avsluta arbete i samband med ett fordonspass, en tjänst, ett tjänstgöringspass, en arbetsperiod eller ett arbetspass.
Förbeställningstid
Den tid före önskad avresa som bokning av resan senast skall vara gjord. Förbeställningstiden behövs för att samordna resor och för att förmedla transportuppdraget till lämpligt fordon.
Förbigång
Ett snabbare tåg kör om ett långsammare tåg som kör i samma riktning.
Förbigångsstation
Station med sidotågväg avsedd för förbigångar. Förbigångsstationer finns framför allt på dubbelspåriga sträckor, medan det på enkelspåriga sträckor kallas mötesstation.
Fördefinierad färdbevisprodukt
En färdbevisprodukt som består av ett eller flera valideringsbara enheter, specifika för ett betalningssätt.
Företag
En privatägd eller samhällsägd verksamhet (juridisk person) som tillhandahåller tjänster i anslutning tillkollektivtrafik.
Förnybara drivmedel
Termen innefattar biodrivmedel och andra förnybara drivmedel enligt definitioner nedan.
Försening
Den tid som ett tåg ligger efter tidtabellen. Inom järnvägstrafiken används olika mått på försening. Vanligen definieras försenade tåg i fjärrtågstrafik som tåg som är mer än 5 minuter efter ordinarie tidtabellstid, medan det i regional persontrafik ofta är 3 minuter och uppåt. För godståg ofta 15 minuter. Inom kapacitetsanalys räknas försening från första sekunden oavsett tågslag.
Förseningsfördelning
Ett statistiskt mått på hur ofta förseningar (störningar) uppträder i tågtrafiken fördelat på förseningarnas storlek.
Förskjuten avresetid
Med förskjuten avresetid avses den planerade förändring av avresetiden som tillåts i planeringssystemet, även kallad ”flexfönster”.
Förstudie
Utredning i ett tidigt skede, för baninvesteringar enligt lagen om byggande av järnväg. Föregås av idéstudie och följs av järnvägsutredning och järnvägsplan.
Förstärkningstur
En extra datumsatt tur som lagts till produktionsplanen i syfte att förstärka kapaciteten på en annan datumsatt tur på hela eller delar av sträckan.
Försäljningspaket
Ett paket avsedd att säljas som en enhet, omfattande en eller flera färdbevisprodukter i formen av en eller flera färdhandlingar. Färdbevisprodukterna kan antingen vara utmärkta på färdhandlingarna eller vara lagrade elektronisk.
Försäljningstransaktion
En försäljning av ett försäljningspaket eller en för försäljning av ett uppladdningsbart paket.
Förvald bytesmöjlighet
En parameter som anger en acceptabel tid för byte (standard och maximalt) för planerade byten mellan två hållplatser. Parametern används för att kontrollera om två trafikturer kan ha samtrafik vid hållplatsen.
Förvald körtid
Den tid som skall vara förvald för en TRAFIKTUR att köra en KÖRTIDSLÄNK för en speciell TYP AV TIDSANSPRÅK. Denna tid kan eventuellt ersättas av KÖRMÖNSTERSPECIFIK KÖRTID eller TURSPECIFIK KÖRTID.
Förvald tomturskörtid
Den tid som skall vara förvald för en tomkörningstur att köra en körtidslänk för en speciell typ av tidsanspråk. Denna tid kan eventuellt ersättas av körmönsterspecifik körtid eller turspecifik körtid.
GSM-R
Järnvägstillämpning av GSM (Global System for Mobile Communications–Railway)
Garage
En plats använd för uppställning av fordon och andra fordonsrelaterade aktiviteter. Anordningar/funktioner för utkörning, inkörning och underhåll kan finnas.
Gasmotor
Gasmotor i tyngre fordon För motorer till tunga gasdrivna fordon har det funnits och fortfarande finns en klar skiljelinje mellan kravet på bästa emissionsegenskaper och kravet på bästa bränsleekonomi och detta har givetvis påverkat valet av teknik för motorutvecklingen. För bästa emissionsegenskaper har motorerna utvecklats för stökiometrisk förbränning eftersom den tekniken gjort det möjligt att använda systemet med trevägskatalysator (TWC) för rening av avgaserna. Denna teknik har emellertid visat sig vara mindre bränsleekonomisk än en teknik, som på engelska betecknas ”lean burn combustion” (magerförbränning). I det senare fallet betecknas motorn ”lean burn engine” (magerförbränningsmotor eller förenk lat magermotor). Det finns olika uppgifter om skillnaden i bränsleförbrukning allt mellan 10 % till 20 % högre förbrukning för motorn med stökiometrisk förbränning jämfört med magermotor. Variationen i uppgifterna om skillnaden i bränsleförbrukning kan åtminstone till en del bero på att en viss bränslebesparande utrustning generellt sett inte kan användas hos en gasdriven motor med stökiometrisk förbränning. Den generella erfarenheten är att användning av turboaggregat – en teknologi som länge använts hos dieselmotorer – kan hos en motor med stökiometrisk förbränning leda till en oacceptabel temperaturbelastning hos motorn och även katalysator. Dessutom kan motorn bli knackningskänslig. Problemet med magermotorer är svårigheten att styra bränsleluftblandningen så att det sker en jämn och god förbränning i motorn. Det har också visat sig att i de fall en katalysator använts har temperaturen varit för låg vid låga motorbelastningar, för att katalysatorn skall behålla en god reningsgrad. För motor-/fordonstillverkaren, som har kravet på sig att visa upp en bästa bränsleekonomi, är det givetvis en fördel att använda tekniken för magermotor i sin motorutveckling. Därför har vanligen motorer till tunga fordon utvecklats som magermotor.
Gemensam sträcka
En del av kollektivtrafiknätet där körvägar för flera körmönster går parallellt, och där samordning av trafikturer är planerad och övervakad med avseende på gemesamma länkar och hållplatser. Gemensamma sträckor definieras efter behov och behöver inte omfatta alla de sträckor där körvägar sammanfaller rent topologiskt.
Genombrottet
Genombrottet är en metod för att påskynda spridning av kunskap och välfungerande praxis inom hälso- och sjukvården, men som är en generell metod som an användas inom all slags verksamhet.
Genomsnittlig varaktighet
En byteslänks genomsnittliga varaktighet.
Genomsnittlig väntetid
Ett uppskattat värde för den genomsnittliga väntetiden för passagerare vid en hållplats, använd för att beräkna den genomsnittliga restiden. Värdet är baserat på genomsnittligt intervall mellan turer på ett körmönster eller en gemensam sträcka.
Genusperspektiv
Genusperspektiv på kollektivtrafiken Det finns i dag en viss uppdelning mellan mäns och kvinnors resande, där kvinnor i större utsträckning nyttjar kollektiva transportmedel. En grundpelare för stärkt regional utveckling och ett mer jämställt samt klimatsmart transportsystem är ett effektivt kollektivtrafiksystem.
Geografisk noggrannhet
En geografisk noggrannhet på en körmönsterpunkt mätt i meter.
Glitter
Syftet med projektet Glitter är att utveckla trafiken och praktiskt testa hur kollektivtrafikens resurser på landsbygden kan användas mer effektivt. En grundläggande tanke är att den trafik som utförs för färdtjänst och skolskjuts skall merutnyttjas för den allmänna kollektivtrafiken och vara tillgänglig för alla resenärer. Projektet organiserades i fyra delprojekt; utveckling av anropsstyrd trafik, utveckling av boknings- och informationssystem, samplanering av skolskjuts samt utvärdering av försöken med utvecklad anropsstyrd trafik. Försöken i projektet genomfördes i Götene och Vara kommuner i Skaraborg. Slutredovisning finns på Glitter slutrapport.pdf
Järnvägsföretag
Företag som bedriver spårtrafik enligt järnvägslagen (2004:519) Denna term är sammanställd av KTH Järnvägsgruppen
KOMIMP
Huvudsyftet med KOMIMP är att utveckla metoder för att sprida befintlig forsknings- och utvecklingsresultat till branschen. I detta projekt skall kunskapen spridas genom lokala seminarier. Seminarierna skall ha en lokal prägel genom att då deltagarna skall förbereda sig med något lokalt konkret problem som skall behandlas på seminariet. Seminarieserien genomförs hos de 3 trafikhuvudmän i samarbete med Svensk Kollektivtrafik som deltar i projektet. Till dessa knyts personal från entreprenörer och ägarna av trafikhuvudmännen. Transportidé deltar som sammanhållande av dokumentation och utveckling av metoder för att redovisa de olika seminarierna. För att det kollektiva resandet ska öka enligt uppsatta mål behövs spridning av forskning, utveckling och kunskaper. Alla aktörer på trafikområdet, såväl trafikhuvudmän såsom entreprenörer, behöver delta i arbetet så att erfarenheter sprids snabbt och goda exempel får många efterföljare på kort tid.
Kolla
Ett samverkansprojekt att minska färdtjänstberoendet genom åtgärder på fordon, gatumiljö och service. Vill du veta mer om frasmtidens kollektivtrafik för funktionshindrade besök: www.kolla.goteborg.se
Kollektivtrafik och miljö
## Miljöpåverkan Miljöfaktorer som kollektivtrafiken ger upphov till: **Utsläpp till luft** — busstransporters utsläpp av luftföroreningar; koldioxidutsläpp p.g.a. förbrukning av fossila bränslen i busstrafik, tågtrafik, uppvärmning. **Utsläpp till vatten** — oljor, kylvätskor och rengöringsmedel till kommunala avlopp och till dagvatten och mark, samt däcks- och bromsrester till dagvatten. **Avfallshantering** — farligt avfall från fordonsunderhållsverksamhet; övrigt avfall. **Kemikaliehantering** — rengöringsmedel. **Användning av råvaror och resurser** — förbrukning av fossila bränslen och oljor i fordon; förbrukning av material i fordon; uppvärmning av byggnader och uppställda fordon. **Lokala miljöfrågor** — buller från spår- och vägfordon; markanvändning för depåer och terminaler. **Olycksrisker** — risk för läckage från bränslecisterner. Punkterna ovan är hämtade från den offentliga utredningen *Kollektivtrafik med människan i centrum* (SOU 2003:67). ## Kollektivtrafik bättre än bil? Svensk kollektivtrafik har en betydande miljöpåverkan samtidigt som en överföring av resenärer från biltrafik till kollektivtrafik innebär en minskning av den totala miljöpåverkan. Busstrafikens utsläpp av partiklar och kväveoxider kan och behöver minskas mer än vad lagstiftningen kräver för att kollektivtrafiken ska vara ekologiskt konkurrenskraftig. Kollektivtrafikens **främsta miljöegenskaper** i förhållande till biltrafiken: - Väsentligt lägre cancerrisker - Väsentligt lägre hälsopåverkan genom lägre ozonbildningspotential - Mindre växthuseffekt per resenär, 20–50 % av biltrafikens värden - Effektivare markutnyttjande i tätort Kollektivtrafikens **sämre miljöegenskaper** i förhållande till biltrafiken: - Högre hälsopåverkan och försurningspåverkan genom högre kväveoxidutsläpp från bussar - Högre utsläpp av partiklar från bussar utan partikelfilter Den mest avgörande faktorn för kollektivtrafikens miljöpåverkan jämfört med biltrafikens är **beläggningsgraden**, dvs. ju fler resenärer man har i fordonen desto lägre blir miljöpåverkan per resenär. Framför allt i större städer kan kollektivtrafiken bidra till att reducera miljöproblemen till följd av avgasutsläpp. Eldriven kollektivtrafik ger inga utsläpp alls lokalt och ger också mindre utsläpp av växthusgaser. Dieseldrivna bussar ger fördelar i många avseenden men behöver förses med bästa reningsutrustning för att minska utsläppen av kväveoxider och partiklar. Det viktigaste är dock att beläggningen i bussarna är hög. *Källa: SOU 2003:67*
Kompletteringstrafik
Kompletteringstrafik är anropsstyrd trafik i områden med långt till linjetrafik. Vanligaste lösningen för kompletteringstrafik är en bestämd linje som kör bestämda tider tvåtre dagar i veckan om någon i förväg beställt turen. Trafiken upprätthålls i regel med taxi.
Miljökalkyl
Miljökalkyl är ett arbetsverktyg i miljöarbetet, beräknar avgasutsläpp enligt de miljökrav som formulerats i Svensk Kollektivtrafiks miljöprogram 2007. Användningsområden för kalkylen: Trafikhuvudmän och entreprenörer kan göra prognoser över framtida fordonspark och dess utsläpp, planera fordonsparkens sammansättning och fördelning av körsträckor på olika fordon för att uppfylla miljökraven samt utvärdera om entreprenörer fyller kraven. Verkyget finns att ladda hem från Svensk Kollektivtrafik Delar av denna artikel utgörs av bearbetad text från Svensk Kollektivtrafik
Naturgas
Naturgas och biogas är kemiskt sett samma ämne, metan. Naturgasen har ett fossilt ursprung och därmed tillför koldioxid till atmosfären, vilket leder till ökad växthuseffekt. Naturgasen i Sverige härrör vanligen från Nordsjön.
PROCEED
PROCEED (Principles of successful high quality public transport operation and development) är ett EU-projekt om kollektivtrafikplanering. Målet är ett planeringsverktyg för att utveckla framgångsrik kollektivtrafik i små och medelstora europeiska städer. Trivector är koordinatorer för PROCEED.
RME
RME står för rapsmetylester. Det produceras av rapsolja, en oljeväxt som odlas mest på kontinenten men i någon mån även i Sverige, samt metanol från fossila råvaror. Tillgången och potentialen för att odla raps som råvara till drivmedel är mycket begränsad. Endast några procent av dagens dieselanvändning kan teoretiskt ersättas av RME. Bränslet blandas i dieselolja upp till fem procent av några leverantörer i Sverige. RME kan användas i konventionella dieselmotorer. Dessa måste dock anpassas för RME, som är något mer korrosivt än vanlig dieselolja. Fråga bilåterförsäljaren om ditt fordon är anpassat för RME-drift. Vid RME-drift är utsläppen av växthusgasen koldioxid 60-80 procent lägre än vid dieseldrift, beroende på odlingsmetoder. Utsläppen av partiklar är vanligen något lägre vid RME-drift medan utsläppen av kväveoxider är lika höga eller något högre. Detta förutsätter att motorn är optimerad för RME – annars kan utsläppen bli höga.
Radioblockering
En enklare form av signalsäkerhetsanläggning där linjen och driftplatserna fjärrstyrs med radiobaserat trafikledningssystem från trafikledningscentralen. Denna term är sammanställd av KTH Järnvägsgruppen
Resecentrum
Resecentrum används under senare år för ny- eller ombyggd terminal, järnvägsstation eller bytespunkt. Begreppet resecentrum bygger på att en resa är en total upplevelse och inte en kedja av disparata händelser. Resan är alltså inte bara tiden på tåget eller på bussen, utan även tiden då man väntar, köper biljetter, studerar tidtabeller, planerar etc. Själva resecentrum måste också vara en total upplevelse, även om det är svårt att få det att fungera så. Att skapa ett resecentrum är mer än att bara samlokalisera busstationen och tågstationen, man behöver också slå samman information, personal, hela upplevelsen. Tanken med ett resecentrum är att förbättra förutsättningarna för kollektivtrafiken och göra det enkelt för människor att byta mellan olika trafikslag.
SAMOT
SAMOT - Service and Market Oriented Transport Research - är ett center inom kollektivtrafikområdet som startade under våren 2006. Syftet är att utveckla kollektivtrafiken genom en specifik satsning på tjänsteutveckling. I SAMOT ingår Karlstad univeristet, Färdtjänsten i Göteborgs stad, Karlstad kommun/Karlstad buss, CONNEX Sverige AB, Göteborgs Spårvagnar AB, Värmlandstrafik AB, Stockholms lokaltrafik AB och Svenska lokaltrafikföreningen
SUMO
System för Utvärdering av MObilitetsprojekt. SUMO är ett system för planering, uppföljning och utvärdering av projekt. SUMO arbetar med "mjuka åtgärder" såsom organisatoriska rutiner eller informations- och kunskapshöjande aktiviteter eller kommunikation för att påverka attityder och beteenden. SUMO kan användas för att beskriva hur åtgärder ska genomföras. SUMO är anpassat för utvärdering av åtgärder och kan användas för att ta fram effektsamband. *Källa: Vägverkets publikation 2004:98.*
Skolskjuts
## Grundskola Skolskjuts regleras i skollagen 1985:1100. Enligt skollagen är hemkommunen skyldig att sörja för att det anordnas kostnadsfri skolskjuts för eleverna i grundskolan. Skolskjuts ska anordnas med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, funktionshinder hos en elev eller någon annan särskild omständighet. Det är hemkommunen som är skyldig att anordna skolskjuts. Skyldigheten innebär inte att transporterna måste ske med särskilt anordnad skolskjuts. Skyldigheten kan fullgöras på annat sätt, t.ex. genom att eleven tilldelas ett busskort för ordinarie kollektivtrafik. - [Skollag (1985:1100) 4 kap. 7 §](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/skollag-19851100_sfs-1985-1100/) - [Skollag (1985:1100) 4 kap. 8 §](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/skollag-19851100_sfs-1985-1100/) ## Gymnasieskolan Det finns inte någon skyldighet för kommunen att anordna skolskjuts för gymnasieelever. Däremot finns en skyldighet att betala ut bidrag för elevens dagliga resor om avståndet till skolan är minst 6 km. Bidraget ska motsvara kostnaden för elevens dagliga resor. Om kostnaderna är oskäligt höga i förhållande till övriga omständigheter kan bidraget begränsas. - [Lag (1991:1110) om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor](https://www.riksdagen.se/sv/dokument-och-lagar/dokument/svensk-forfattningssamling/lag-19911110-om-kommunernas-skyldighet-att-svara_sfs-1991-1110/)
Syntetisk diesel
Syntetisk diesel är en blandning av syntetiskt framställda kolväten producerade genom förgasning av biomassa. Syntetisk diesel kan utan problem blandas med konventionellt dieselbränsle och ger lägre utsläpp av de flesta miljöfarliga komponenter. Syntetisk dieselolja kallas även Fischer-Tropschdiesel, FT-diesel eller GTL-bränsle (Gas To Liquid). Detta drivmedel innehåller mindre aromatiska kolväten och mer paraffiner. Bränslet framställs idag i mindre skala från naturgas men kan på sikt även produceras förnybart från exempelvis skogsråvara. Ännu finns endast en liten pilotanläggning i världen som demonstrerar BTL-tekniken och den ligger i Freiberg, i södra Tyskland (2007). Det finns två leverantörer av syntetisk diesel i Sverige. I båda fallen handlar det om GTL-diesel, dvs syntetisk diesel tillverkad ur naturgas. | Egenskap | Betyg (1–5) | |---|---| | Klimatpåverkan | 5 | | Energieffektivitet | 3–4 | | Bränslepotential | 3 | | Fordonsanpassning | 5 | | Anpassning av infrastruktur | 5 | *Källa: AB Volvo "Klimatfrågan i fokus", 2007.*
Terminal
Slutstation eller ändstation för linjer eller annan trafiklösning. Även i sammansatt användning som färjeterminal eller bussterminal. På en flygplats brukar passagerarområden kallas terminal. Terminal används även som begrepp för bytespunkt i kollektivtrafiksystem. Trots det är det sällan som resenärer har terminalen som mål för sin resa. Terminalerna lokaliseras därför till sådana knutpunkter som ger goda förbindelser för fortsatt resa i det lokala trafiksystemet. English: Terminal
Terminaladministration
Vissa terminaler har en komplicerat ägande- och ansvarsbild och detta kan försvåra t.ex. informationssystem och utveckling och förbättring. Tre olika modeller för äganderätt och ansvar som överbrygga sådana problem har noterats: En trafikhuvudman som både äger terminalen och har ansvar för all trafik genom de olika leverantörskontrakten. Terminalförvaltning som ägs av trafikföretagen. Detta ger möjligheter till ett förenklat informations- och biljettförsäljningssystem, med bara ett kontor. Ett bra samarbete mellan olika intressegrupperna: kommunen, Banverket, SJ, Jernhusen, trafikhuvudman och Stadstrafik kan ge fortsatt med arbetet för att förbättra terminalen. Flexibilitet har visat sig vara viktigt. När nya trafikslag, annorlunda fordon och en utökad service har introducerats har dessa integrerats lättare i flexibla terminaler. I vissa fall har utvecklingen hindrats eller försvårats av strukturen på terminalen. I en terminal skall flera flöden fungera bredvid varandra, såväl själva trafikflödena som informationsflödet. Informationen skall stötta resenären på hans resa, så att resenären med hjälp av den fysiska gestaltningen av byggnaden och platsen, parat med informationen som ges runt omkring lätt skall begripa hur han skall bete sig och vart han skall gå för att komma rätt.
Terminallokalisering
Terminaler lokaliseras till viktiga knutpunkter i trafiksystemet eller till viktiga målpunkter i regionen respektive tätorten. Det kan ibland finnas skäl, bl. a. av miljöhänsyn, att inte dra regionala bussar ända in i de centrala delarna av en tätort. Terminalerna lokaliseras då externt till sådana knutpunkter som ger goda vidareförbindelser i det lokala trafiksystemet. För att undvika att resenärer i regional trafik skall behöva byta kan regionala linjer köra genom tätorten. Det innebär att linjer kör omlott och vilket ger fler direktresor och möjligheter till byten på andra platser än i centrum. Lokalisering av terminal central, externt eller för att skapa omlottkörning.
Vätgas
Vätgas kan framställas på flera sätt, bl.a. från naturgas eller genom hydrolys av vatten. En del energi (i runda tal 1/3) åtgår för att konvertera exempelvis naturgas eller el till vätgas, komprimera samt lagra gasen så att den kan användas som fordonsbränsle. Energiinnehållet per volymsenhet är lågt om man förvarar vätgas komprimerat jämfört med naturgas, och ännu lägre jämfört med flytande drivmedel. Vätgas måste därför förvaras under högt tryck, eller kylt, i trycktåliga tankar. Det höga trycket ställer också höga krav på tankning etc för att minimera risken för läckage. Vätgas kan användas som bränsle direkt i fordon med ottomotor. Inga sådana säljs kommersiellt idag. BMW har några prototypbilar rullande i Tyskland. Mest intresse från bilindustrins sida visas vätgas som drivmedel till bränsleceller. Sådant fordonsbränsle används idag exempelvis till bränslecellsbussar i Stockholm samt, inblandat i naturgas som s.k. hytan, till gasbussar i Malmö.